Перший рік відновлення заплавних лісів на дні колишнього Каховського водосховища (CHORNOMORSKI BOTANICAL JOURNAL, 2024)
Підрив дамби Каховської ГЕС є одним із найбільших злочинів російських окупантів в Україні, який має катастрофічні наслідки і для населення, і для природи регіону Північного Причорномор’я. Одним із таких наслідків є знищення величезного Каховського водосховища. Дуже активно дискутувалося питання щодо подальшої долі осушеного водосховища, в тому числі розглядалися і негативні сценарії, як-от масове поширення інвазійних видів, виникнення пилових бур тощо, тому була нагальна необхідність дослідити процеси заростання дна колишнього Каховського водосховища. З цією метою нами було закладено 12 постійних моніторингових ділянок, із яких шість ділянок закладені у заростях із домінуванням верби та тополі. Проведені нами дослідження показали, що найбільш масово у заростанні Каховського водосховища бере участь Salix × rubens. Середня щільність заростей S. × rubens у перші тижні їх формування досягала 90 особин на 1 м2. Восени 2023 року вона скоротилася у 4 рази, однак проєктивне покриття зросло при цьому в десятки разів. Цьому сприяв надзвичайно швидкій ріст S. × rubens – в перший рік швидкість росту становила близько 2,3 см за добу. Восени середня висота вербових заростей була близько 2 метрів при максимально заміряній висоті – 3,09 м. При цьому на окремих пагонах спостерігалося галуження, що ідентифікується як іматурна стадія розвитку. На другому році онтогенетичного розвитку рослини S. × rubens переходять у віргінільну стадію, коли висота верб у вологих багатих умовах у середньому складала майже 3,5 м, а максимально – 4,7 м. Розвиток Рopulus nigra, що переважно росте на сухих піщаних відкладах, відбувається повільніше і показники висоти та галуження пагонів нижчі. Дуже активними темпами наростала біомаса дерев. За перший рік біомаса S. × rubens перевищила відомі показники для трирічної енергетичної верби. Формування угруповань відбувалося також досить активно. Загалом у шести моніторингових ділянках відмічено 87 видів рослин, в тому числі 79 видів судинних рослин, 6 видів водоростей та 2 види мохоподібних. В однорічних заростях на площі 100 м2 у середньому налічувалося 28 видів. Спостерігається чітке розшарування вербових угруповань на три яруси – підріст деревного, чагарниковий, трав’яний та моховий. Проведені нами польові дослідження показали, що на сухому дні колишнього Каховського водосховища надзвичайно швидкими темпами і у надзвичайно великих масштабах відбувається формування біотопу Д1.6.1 Заплавні вербові і тополеві ліси, який охороняється згідно з Резолюцією № 4 Бернської конвенції та має високу природоохоронну, екологічну, господарську та рекреаційну цінність. У зв’язку з цим постає питання економічної доцільності, моральності та законності можливого знищення даного біотопу у разі відбудови Каховського водосховища у майбутньому, адже такі пропозиції не лише постійно звучать із різних сторін, але й приймаються певні рішення на рівні уряду України, причому без проведення будь-якого аналізу можливих альтернативних варіантів, глибокого прорахунку екологічних наслідків та економічних розрахунків.
Keywords: біорізноманіття, моніторингові ділянки, вербові та тополеві ліси, Каховське водосховище, Україна